Семіотизація агресії РФ проти України в китайськомовному дипломатичному дискурсі - Олександр Федічев (Вісник Київського національного лінгвістичного університету. Серія: Філологія)
У статті здійснено спробу застосування запропонованих Т. ван Дейком методик критичних дискурсивних досліджень для здійснення аналізу декларованої вищими посадовими особами Китайської Народної Республіки позиції китайської сторони щодо агресії Російської Федерації проти України в період від початку широкомасштабного вторгнення 24 лютого 2022 р. до кінця серпня 2022 р. Проаналізовано структурні, лексико-семантичні та прагматичні аспекти текстів відповідних документів, розміщених на офіційних інтернет-ресурсах органів державної влади КНР з урахуванням поточного міжнародно-політичного контексту, фактичних інтересів Китаю в глобальному та регіональному вимірах, крізь призму яких доцільно розглядати, зокрема, й риторику офіційного Пекіна щодо можливих шляхів досягнення миру. Здійснено детальний аналіз текстів офіційних заяв голови КНР Сі Цзіньпіна, міністра закордонних справ Китаю Ван Ї, голови Комітету із закордонних справ Центрального комітету Комуністичної партії Китаю Ян Цзєчи, а також повідомлень на офіційних інтернет-ресурсах органів державної влади КНР про їхні переговори з іноземними партнерами, де порушувалося питання війни в Україні. За результатами проведеного аналізу фрагментів дискурсу з урахуванням поточного геополітичного контексту визначено ключові дискурсивні цілі, які, найімовірніше, прагне досягти китайська сторона, а саме: позитивна самопрезентація Китаю як миролюбної держави, що до того ж неухильно дотримується норм і принципів міжнародного права на тлі створення негативного образу західних країн, зокрема свого ключового геополітичного конкурента – США, як держав, що сприяють ескалації війни заради досягнення власних геополітичних цілей, спроба нейтралізації негативного образу РФ шляхом просування тез про “історичні причини” конфлікту як виправдання факту агресії.