Političko-ekonomske protivrečnosti međunarodne migracije - Kosta Josifidis; Alpar Lošonc; Novica Supić (Stanovništvo)
Postavlja se pitanje migracije u sklopovima političko-ekonomskih značenja neolibe-ralizacije. Iznosi se ocena da migracija predstavlja fenomen sa karakteristikama koje upućuju na njegov snažan kontinuitet u modernoj ekonomiji. Drugačije rečeno, migracija jeste sklop strukturalno određenih fenomena. Shodno tome, u članku se govori o strukturalnoj funkcionalnosti migracije i o njenim tipovima kao što je kompetitivna migracija. Nadalje, kritikuju se stavovi koji polaze od toga da se Evropa suočava sa izvanrednim izazovima: čak se govori o „panici“ povodom nadiranja migranata, dokazuje se da, uzimajući u obzir navedeni kontinuitet, nije reč o konjukturalnom fenomenu, koliko o tome da se migracija odvija u različitim vidovima i različitom tempu u toku moderne istorije. Naglašava se poseban značaj države za artikulaciju spoljne migracije i naročito stavlja akcenat na protivrečnu poziciju države u kontekstu neoliberalizma. Analizira se autoritarni etatizam kao termin koji objašnjava ambivalentnu poziciju države s obzirom na migraciju. Kompleksnost migracije se manifestuje time što ona involvira različite, političke, ekonomske, demografske i kulturne dimenzije. Mada postoje različiti modeli koji se zasnivaju na linearno izvedenim argumentacijama, autori insistiraju na političkoj ekonomiji migracije koja može da artikuliše heterogene političke i ekonomske uslove dinamike migracije, kao i različite posledice migracije. Najzad, tretiraju se pomeranja u pogledu regulacije migracije s obzirom na neoliberalizaciju, i analizira se privatizacija istog fenomena, imajući u vidu pomeranje odnosa na međunarodnom planu između javne i privante sfere, a na štetu javne sfere.