En ökad press att hantera utländsk påverkan i den akademiska sektorn: Bakgrund och utmaningar - Tommy Shih (Högre Utbildning)
Det globala akademiska landskapet har förändrats avsevärt sedan 1990-talet. Idag deltar fler länder än någonsin i produktionen av forskning av hög kvalitet, och internationella samarbeten inom högre utbildning har ökat markant under de senaste tre årtiondena på grund av globalisering och ökad personmobilitet. Det är tydligt att internationella utbyten och ökad personmobilitet har stärkt Sveriges forsknings- och högre utbildningssystem. Dessutom är internationella akademiska samarbeten avgörande för att nå lösningar på globala utmaningar. Men det finns också faktiska, potentiella och påstådda risker förknippade med internationella utbyten som exempelvis ej avsedd militär användning av forskning och skadlig utländsk påverkan. Snabb utveckling av ekonomier och förbättrad innovations- och vetenskaplig kapacitet i länder utanför den västerländska sfären samt ökad autokratisering i stora delar av världen har lett till en förändrad global maktdynamik och geopolitiska friktioner. För att motverka denna utveckling har regeringar i västvärlden alltmer betonat behovet av att skydda olika nationella sektorer inklusive forskning och högre utbildning. Denna artikel fokuserar på säkerhetisering av den akademiska sektorn och vad detta innebär för forskning och högre utbildning, samt ämnar bidra med en bakgrund och en översiktlig problembeskrivning.