Початок перебігу строку досудового розслідування до повідомлення особі про підозру - A. D. Oshedsha (Аналітично-порівняльне правознавство)
В межах статті розглянуті проблемні питання визначення моменту початку перебігу строку досудового розслідування до повідомлення особі про підозру. Констатовано, що сторона обвинувачення нерідко відтягує момент повідомлення особі про підозру з метою штучного збільшення строку досудового розслідування, проводячи необхідні слідчі (розшукові) та інші процесуальні дії, спрямовані на викриття особи або на перевірку її причетності до вчинення кримінального правопорушення. Наголошено на оціночному змісті критерію «достатності доказів для підозри», що спричиняє його суб’єктивне тлумачення, чим свідомо користується сторона обвинувачення для відтягування моменту повідомлення особі про підозру й затягування строків досудового розслідування, навіть попри фактичну наявність необхідного обсягу доказів, що формують підозру. Обґрунтовано, що особа, яка викривається або перевіряється на причетність до вчинення кримінального правопорушення, без відповідного процесуального статусу позбавлена права на ефективний засіб правового захисту. Зазначено, що з метою обмеження обвинувальної діяльності щодо особи, яка викривається, необхідно запровадити механізм судового контролю за встановленням початкового моменту перебігу строку розслідування. Звернуто увагу, що практика Європейського суду з прав людини свідчить, що штучне збільшення строку досудового розслідування призводить до істотного порушення прав людини, коли особа протягом тривалого часу знаходиться у невизначеному стані щодо пред’явленого їй обвинувачення. Зазначено, що запровадження механізму судового контролю за початком перебігу строку досудового розслідування є необхідним, оскільки суд як орган правосуддя спроможний обмежити свавільне застосування слідчих (розшукових) дій та процесуального примусу щодо особи, яка викривається або перевіряється на причетність до вчинення кримінального правопорушення. Доведено, що судовий контроль обов’язково повинен бути пов’язаний з початком реалізації будь-якого пізнавального засобу процесуального характеру (слідчої (розшукової) дії, заходу забезпечення кримінального провадження тощо), що використовується для перевірки причетності особи до вчинення кримінального правопорушення.