Savon säätyläisten avioliitot 1721–1865 - Ilkka Heinänen (Ennen ja Nyt: Historian Tietosanomat)
Artikkeli käsittelee Savon ruotsinkielisten säätyläisten avioliittoja vuosilta 1721–1865. Artikkeli kertoo, minkä ikäisinä eri säätyläisryhmissä keskimäärin avioiduttiin, millaisia puolisoiden väliset ikäerot olivat, kuinka paljon solmittiin säädynsisäisiä, säätyläisryhmien välisiä ja perinteiset säätyrajat ylittäviä avioliittoja sekä miten säätyläisten avioliitot erosivat talonpoikaisväestön avioliitoista. Lisäksi artikkeli analysoi sitä, millaisia olivat Savon säätyläisten avioliittoalueet 1700- ja 1800-luvuilla ja kuinka yleisiä lähisukulaisten serkusavioliitot olivat eri säätyläisryhmissä. Tutkimusaineistona ovat ensisijaisesti Kansallisarkiston ja Suomen Sukuhistoriallisen yhdistyksen tallentamat Savon seurakuntien kirkonkirjat. Tutkimusaineisto on kerätty genealogisin menetelmien, jonka jälkeen aineisto on analysoitu tilastoinnin avulla. Tutkimus käsittää kaikki Savon seurakuntien digitoiduista kirkonkirjoista vuosilta 1721–1865 löytyneet 1317 säätyläisavioliittoa. Säätyläiset avioituivat keskimäärin selvästi talonpoikaisväestöä myöhemmin, säätyläismiehet Savossa keskimäärin ensimmäisen kerran vasta 31-vuotiaina, jolloin olivat saavuttaneet taloudellisesti vakaan aseman. Säätyläismorsiamet olivat ensimmäistä kertaa avioituessaan lähes seitsemän vuotta nuorempia ja heistä vain 16 % oli yli 30-vuotiaita. Säädynsisäinen avioliitto oli ensisijainen tavoite ja kaikista avioliitoista lähes puolet oli tällaisia. Myös epäsäätyisiä avioliittoja solmittiin. Ilmiönä tämä kertoo säädynmukaisen elämän ylläpidon vaikeuksista valtakunnan syrjäseuduilla. Yli puolet avioliitoista oli sellaisia, joissa sekä sulhanen että morsian olivat kotoisin samasta seurakunnasta. Seuraavaksi yleisintä oli puolison löytyminen naapuriseurakunnasta, muualta Savosta, ylipäänsä Itä-Suomesta tai lopulta kauempaa. Serkusavioliitot olivat yleisimpiä ylimmässä säätyläisryhmässä aatelistossa.