Priseljenski medsvetovi v proznih delih G. Vojnovića, Z. Kneževića, D. Matković in F. Plohla - Aleksandra Krasovec (Jezik in Slovstvo)
V članku analiziramo prozna dela štirih avtorjev, ki imajo priseljensko poreklo iz držav bivše Jugoslavije in tematizirajo priseljenstvo tudi v svojem ustvarjalnem delu: romana G. Vojnovića Čefurji raus! (2008) in Figa (2016), prozni zbirki Dijane Matković V imenu očeta (2013) in Zorana Kneževića Dvoživke umirajo dvakrat (2014) ter roman Feliksa Plohla Vsi moji grehi (2019). Poseben fokus smo namenili pojmu »medsvet« (ali »tretji prostor«), ki je vmesni prostor med svetom domovine ali domovine staršev ter svetom države gostiteljice, v katerih živijo imigranti, in v danem polju ustvarjajo svojo transkulturno ali transnacionalno književnost. Hibridni značaj tega prostora, ki ga odražajo v svojih delih, deluje kot območje medkulturnega posredovanja, povezovanja in prevajanja. Pokaže se razlika v izražanju tega procesa med prvo in drugo generacijo pisateljev – priseljencev, in sicer v stopnji konfliktnosti, prepletenosti dveh svetov in njuni metareflekciji.